Danas je započeo period uzdržanja i duhovnog uzdizanja kada vernici pravoslavne crkve tragaju za mirom. Sveštenik Novica Rakić podseća da post nije samo odricanje od hrane, već, pre svega, poziv na promenu životnog puta i usmerenje ka Hristu.
Velikogospojinski post je vreme u kojem vernici pravoslavne crkve traže dublji mir i duhovno osveženje. I dok se mnogi s pobožnošću upuštaju u ovaj period uzdržavanja, često se postavlja pitanje: kako pravilno postiti i šta zaista znači ovaj sveti period? Otac Novica Rakić, sveštenik pri Svetojovanskom hramu, naglašava da post nije samo odricanje od hrane, već, pre svega, poziv na promenu načina života i usmerenje ka Hristu.
- Ono što se od nas traži u toku posta je promena atmosfere, načina života, onoga što nas svakodnevno opterećuje. A to možemo jedino menjati svojim učestvovanjem u bogosluženjima, koja sama po sebi menjaju atmosferu i navike čoveka, pozivajući na pokajanje - ističe otac Novica Rakić.
SPC / Eparhija valjevska
Liturgija
Post je, kako kaže, vreme kada bi vernici trebalo da odbace sve loše osobine u međusobnim odnosima i u odnosu prema Bogu.
- Potrebno je da odbacimo sve one osobine koje su loše u našim međusobnim odnosima, a takođe i u odnosu prema Bogu. I da te osobine učinimo nepotrebnim za naš život, a da usvojimo vrednosti Carstva Božijega koje nam Hrist donosi i ostavlja kao zalog večnog života.
Sveštenik Rakić naglašava da je neophodno osloboditi se svakodnevnih strahova i prihvatiti mir i radost kao darove Božije.
- Potrebno je, pre svega, da se oslobodimo tih svakodnevnih strahova, da usvojimo mir Božiji kao način našeg života i da usvojimo radost Božiju koja nam je darovana i data, da njome živimo i da se njome odnosimo jedni prema drugima i prema samom Bogu - naglašava sveštenik Rakić, prenose BAP vesti.
Mnoge vernike zbunjuje pitanje ishrane tokom posta, ali otac Novica podseća da to nije suština posta.
- Odricanje od pojedinih namirnica nije suština posta i to nije nikakva dijeta. Šta simbolizuje činjenica da se mi odričemo nekog uživanja u hrani i da jedemo namirnice spremljene na vodi? Upravo kroz to manifestujemo našu slobodu od svega, pa i od određene hrane.
Shutterstock
Posna hrana
Posebno je važno, dodaje on, ne postati rob navika i užitaka.
- Vrlo često ćemo čuti od ljudi kako kažu da ne mogu bez ovoga ili bez onoga, čime svedoče svoje ropstvo određenoj namirnici ili određenim navikama, a pozvani smo upravo da budemo slobodni od svega, pa i od određene hrane.
Kafa, na primer, nije mrsna i može se konzumirati tokom posta, ali priznavanje da se bez nečega ne može govori o unutrašnjoj porobljenosti, smatra otac Novica.
- Stvoreni smo da budemo slobodni od svega, pa i od određene hrane ili navika koje nas sputavaju i čine robovima. Bog nas je pozvao da budemo slobodni i da se oslobodimo ropstva bilo kome i bilo čemu.
Cilj posta nije samo nominalno pridržavanje pravila, već usklađivanje života s Hristovim učenjem.
- Pozvani smo da, pre svega, budemo oslobođeni od svih ograničenja i da kao ljudi, uvek i svagda, sagledavamo život kroz prizmu Hrista, da on bude mera i da on bude način na koji se odnosimo jedni prema drugima.
Printscreen/YouTube/BAP Vesti
Otac Novica Rakić
Na kraju, sveštenik Novica podseća da istinski post znači promenu života i osobina, što je put ka svetosti.
- Ne samo tako što ćemo nominalno da kažemo uzimam ili ne uzimam ovu hranu ili ja postim, a ništa ne činim da taj svoj post usaglasim sa samim Hristom koji nam se nudi i koji nam se daje u svetoj liturgiji i kroz sva bogosluženja - zaključuje on.
Velikogospojinski post traje do 28. avgusta, kada se proslavlja praznik Uspenja Presvete Bogorodice. Ovaj post pruža priliku svim vernicima da se kroz telesno i duhovno uzdržavanje približe Bogu i oslobode svakodnevnih tereta.
Priziv Svetog Duha u svetinji na Vračaru biće služen 14. septembra u 9 časova u prisustvu vernog naroda, učenika, roditelja, prosvetnih radnika i veroučitelja.
Predstavnici ove drevne crkve prvi put su posetili ovaj deo Evrope, a poglavaru SPC su se zahvalili što je omogućio da se na Blagovesti prvi put u Srbiji održi bogosluženje za koptske vernike.
U srcu Atosa, u administrativnom centru Kareja, nalazi se posebna posnica koja u tišini čuva nasleđe Svetog Save, mesto neprekidne molitve i stroge posvećenosti, koje ima duboku duhovnu tradiciju i istorijski značaj.
U svojoj knjizi za 12. utorak po Pedesetnici, Sveti Teofan Zatvornik ističe suštinsku razliku između Hristovog učenja i reči književnika. Gospod nije govorio tonom naredbe, već snagom koja je prodirala u duše i srca, vezujući ljudske savesti i usmeravajući ih ka istini.
Starešina Hrama Svete Trojice u naselju Mudrakovac, protojerej Ivan Cvetković, ovu svetiteljku smatra zaštitnicom kruševačkog kraja i ističe da svakome ko se njoj molitveno obraća - ona preobilno daruje milost Božju.
Svedočanstvo o neobičnom događaju iz Banja Luke širi se društvenim mrežama. U domu ove porodice molitve su iznedrile čudo, dok ikona Bogorodice Trojručice i dalje mirotoči.
Nedavna dešavanja u Trsteniku potvrđuju da problemi u vezi sa pravom na slobodan izbor učenika i dalje traju, uprkos upozorenjima SPC i naporima državnih organa da se spreči neprihvatljivo ponašanje predstavnika nekih školskih ustanova.
Bivši rektor Cetinjske bogoslovije i nadareni besednik razbija zablude i ukazuje na pravu svrhu sedmog dana, pozivajući nas da se duhovno uzdignemo kroz molitvu, ljubav i brigu za bližnje.
Ikonopisanje je više od umetnosti - to je duhovni čin kroz koji se projavljuje božanska prisutnost. Episkop novobrdski za Religiju pripoveda o svom iskustvu u ikonopisanju i dubokoj vezi između vere i umetnosti.
Protođakon dr Ljubomir Ranković rešava jednu od najvećih dilema vernika - da li su intimni odnosi u braku dozvoljeni tokom posta, a njegove reči donose jasnoću, utehu i podsticaj majkama da žive pobožno i s ponosom neguju svoje potomstvo.
Iguman Manastira Fenek pojašnjava suštinsku prirodu posta, ističući važnost duhovnog uzdržanja koje prevazilazi telesno. Učenjem o postu kao sredstvu duhovne obnove poziva vernike na povratak Bogu kroz promenu srca i volje.
U srcu Atosa, u administrativnom centru Kareja, nalazi se posebna posnica koja u tišini čuva nasleđe Svetog Save, mesto neprekidne molitve i stroge posvećenosti, koje ima duboku duhovnu tradiciju i istorijski značaj.
U svojoj knjizi za 12. utorak po Pedesetnici, Sveti Teofan Zatvornik ističe suštinsku razliku između Hristovog učenja i reči književnika. Gospod nije govorio tonom naredbe, već snagom koja je prodirala u duše i srca, vezujući ljudske savesti i usmeravajući ih ka istini.
Dragana Jukić otkriva da njen kum nije mogao da pomera noge i da se milošću tumanskog sveca dogodilo čudo, koje svedoči o snazi vere i Božjeg blagoslova.
Iguman manastira Podmaine, jedan od najvećih pravoslavnih misionara današnjice, otkriva duhovnu pozadinu napretka tehnologije, povezujući nastanak veštačke inteligencije sa drevnim padom jednog od najviših anđela, upozoravajući na opasnosti demonskog upliva kroz moderne naučne progrese.
U Hramu Svetog Save iguman manastira Studenica ustoličen je za novog episkopa moravičkog. Nakon ovog svetog čina, poručio je da je Crkva za vikara izabrala starca – ne po godinama, već po iskustvu koje je stekao služeći u srpskoj svetinji skoro tri decenije.
Korak po korak, uz monahinju manastira Tumane, naučite postupak izrade i ukrašavanja sveća ružama od prirodnog voska, koje ne samo da osvajaju srca vernika već i donose blagoslov u domove širom planete.
Mudrosti ovog svetitelja sabrane u zbirci „Misli za svaki dan u godini“ osvetljavaju život vernom narodu i pružaju duhovnu utehu na svakom koraku godine, otkrivajući neiscrpni izvor inspiracije i smirenja za svakoga ko traži dublje značenje u svom duhovnom putovanju.